![](/media/axoe2dko/20170526c-50-aar-lr-formand-24695.jpg?rxy=0.4999943413462951,0.6286375212325226&width=1300&height=600&v=1d9d51b17086640)
Vellykket markering af 50-års dagen for Landsrådets første folkevalgte formand
Inatsisartut markerede fredag i sidste uge, at Landsrådet den 26. maj for 50 år siden for første gang valgte sin folkevalgte formand af sin midte. Valget faldt dengang på Erling Høegh, og det særlige jubilæum med stor betydning for vort lands politiske udvikling blev fejret ved en kaffemik i Katuaq.
Der var godt 100 fremmødte, og blandt gæsterne var også tre tidligere medlemmer af Landsrådet. Anders Andreassen, Hendrik Nielsen og Konrad Steenholdt var inviteret af formandskabet for Inatsisartut til at deltage i markeringen af jubilæumsdagen, sammen med daværende tolke Niels Henrik Lynge og Avgôraq Lynge.
I sin åbningstale fremhævede formanden for Inatsisartut Lars-Emil Johansen den pionerrolle, som tilfaldt Erling Høegh som første folkevalgte formand. Dermed blev grundstenen for Grønlands politiske udvikling lagt, som 50 år senere har resulteret i, at der nu er nedsat en forfatningskommission, som skal udarbejde et forslag til en forfatning for vort land.
Som gæstetaler var direktøren for Grønlands Nationalmuseum og Arkiv Daniel Thorleifsen og en studerende i samfundsvidenskab hos Ilisimatusarfik, Qarsoq Høegh-Dam, inviteret. Daniel Thorleifsen talte om demokratiets tilstand i dag og pegede bl.a. på udfordringer der kan ligge i dobbeltmandater og det at sikre et mindretals inddragelse i udvalgssammensætningen. For at styrke demokratiet foreslog Daniel Thorleifsen, at den 26. maj kunne indføres som Grønlands demokratidag, sådan at demokratiet ikke bare i administration og politik, men også i hjemmet og i arbejdspladsen til stadighed diskuteres og drøftes løbende. Qarsoq Høegh-Dam udtrykte i sin gæstetale betydningen af et stigende antal unge der er i gang med en uddannelse, noget der bidrager til en styrkelse af demokratiet.
Forud for arrangementet i Katuaq afslørede formanden for Inatsisartut nye navne på Inatsisartuts mødelokaler, som nu er navngivet Ataatsimiittarfik Erling Høegh og Ataatsimiittarfik Lars Chemnitz. Under afsløringen citerede formanden Erling Høegh, som i sin nytårstale ved årsskiftet 1968/69 gav udtryk for at der må arbejdes i Grønland. Sammen med Lars Chemnitz påmindelse om, at arbejdet skal gøres omhyggeligt. Begge udtalelser betragtes stadig som gældende reference for det politiske udvalgsarbejde, der udføres i Inatsisartut i dag. Det symboliseres ved de nye navne på mødelokalerne, som erindrer os om landets fælles historie. Under begivenheden i Katuaq fik formanden for Inatsisartut overdraget Erling Høeghs stok af Niels Egede Høegh, som er søn af Erling Høeghs bror, som gave til Inatsisartut. På stokket er anbragt et lille skilt med graveringen Landsrådsformand Erling Høegh 10.10.1967.
Markeringen af denne dag sammen med tidligere medlemmer af Landsrådet, vil forhåbentlig være med til at præge vores bevidsthed om demokratiets historiske udvikling og dens betydning i dag og for fremtiden.
I dagens anledning blev der også udgivet en jubilæumsbrochure, som sammen med en filmklip, et billedgalleri og taler findes på hjemmesiden ina.gl/historie.